Фінансова архітектура держави і рівень життя: дослідження впливу фінансово- економічних індикаторів - Кочорба, Валерія Юріївна (Актуальні питання економічних наук, 2024)
У статті розглядається категорія рівня життя як складний соціально-економічний показник, що охоплює різноманітні аспекти добробуту населення, включаючи умови праці, житло, освіту, здоров’я та екологічне середовище. Постановка проблеми вказує на відсутність єдиного універсального визначення рівня життя, що ускладнює його порівняння між різними країнами та історичними періодами. Актуальність теми обумовлена необхідністю удосконаленню методичного інструментарію оцінки рівня життя, які включають як кількісні, так і якісні аспекти. Мета роботи – дослідження ролі фінансової системи держави у формуванні якості життя населення, на основі аналізу впливу ключових фінансово-економічних механізмів, таких як розподіл бюджетних ресурсів, монетарна політика, податкові та інвестиційні стимули, а також вдосконалення методологічних інструментів для оцінки соціально-економічного добробуту в умовах трансформації фінансового середовища України. Фінансова система держави виступає визначальним чинником формування якості життя населення України, утворюючи складну мережу взаємопов’язаних економічних механізмів впливу на суспільний добробут. Ефективність розподілу бюджетних ресурсів безпосередньо впливає на рівень соціальних гарантій, доступність медичних, освітніх та інших суспільних послуг. Монетарна політика держави формує фундаментальні умови життєдіяльності населення через механізми грошового обігу, контроль інфляційних процесів та валютного регулювання. Від її виваженості залежить купівельна спроможність громадян, можливості накопичення та інвестування особистих коштів. Системна трансформація фінансового середовища передбачає комплексний підхід до забезпечення економічної стабільності, створення сприятливого інвестиційного клімату та формування прозорих механізмів оподаткування. Саме ці чинники визначають потенціал соціально-економічного розвитку та рівень якості життя населення. Методологічною основою дослідження є комплексний підхід, що включає використання як простих, так і інтегрованих показників рівня життя. Визначено важливість таких індексів, як Індекс людського розвитку (ІЛР), який об’єднує показники здоров’я, освіти та економічного добробуту, а також індекс гендерної нерівності та інші міжнародні рейтинги. В результаті дослідження визначено, що для досягнення сталого розвитку важливо враховувати соціально-економічну нерівність, що має значний вплив на рівень життя. Окремо виділено проблеми відновлення економіки України після війни та пандемії, зокрема, необхідність інвестицій у відновлення інфраструктури, житлового сектора та соціальних установ. У дослідженні підкреслюється важливість інтеграції економічних і соціальних аспектів для створення ефективних стратегій розвитку, орієнтованих на покращення рівня життя населення. Пропонується підвищення спроможності людей впливати на своє майбутнє, зниження політичної поляризації та створення глобальної архітектури суспільних благ як ключові напрямки для подолання сучасних викликів.