Механізми забезпечення ефективного та результативного бюджетного процесу: від фіскальних ризиків до гендерного бюджетування - Стеценко, Тетяна Володимирівна (Актуальні питання економічних наук, 2024)
Метою даного дослідження є оцінка сучасного стану забезпечення ефективного та результативного бюджетного процесу в Україні. Проведено розмежування поняття ефективність бюджетного процесу та результативність бюджетного процесу. Сформована ієрархія цілей для визначення рівня результативності бюджетного процесу. Надана оцінка рівня досягнення глобальних цілей бюджетного процесу в Україні в контексті його результативності на сучасному етапі. В процесі дослідження були використані: метод аналізу та синтезу – для надання визначення поняття «результативність бюджетного процесу», методи узагальнення та абстрагування ‒ для формування ієрархії цілей бюджетного процесу для оцінки його результативності в Україні, методи порівняння та аналізу ‒ для оцінки механізми забезпечення результативності та ефективного бюджетного процесу. Якість бюджетного процесу може бути оцінена за двома складовими: результативністю та ефективністю. Відсутність чіткого розмежування цих характеристик сприяла формулюванню власного визначення: результативність бюджетного процесу – це здатність бюджетного процесу реалізувати поставлені цілі як на глобальному, так і індивідуальному для кожної стадії рівні. Результативність бюджетного процесу в Україні може бути оцінена завдяки ієрархії цілей: перший рівень – глобальні цілі (безперебійність бюджетного фінансування; транспарентність бюджетного процесу; залученість суспільства у бюджетний процес; імплементація ЦСР на всіх стадіях бюджетного процесу; нейтральність бюджетного процесу до політичної ситуації у країні), другий рівень – специфічні цілі для кожної стадії (єдність очікуваного ефекту та запланованого результату). Оцінка досягнення глобальних цілей при перебігу бюджетного процесу в Україні свідчить з одного боку про суттєві кроки в контексті підвищення результативності та ефективності бюджетного процесу (управління фіскальними ризиками, гендерно орієнтоване бюджетування тощо), а з іншого – висвітлює напрям подальшого покращення (підвищення транспарентності, нейтральність до політичної сили, участь громадянського суспільства тощо).