Інституційне забезпечення інтеграції принципів академічної доброчесності у цифрові системи обліку, оподаткування та економічного контролю і аналізу: вітчизняний та міжнародний досвід - Гнатюк, Тарас Михайлович; Іваночко, Богдан Романович; Баланюк, Іван Федорович; Банашкевич, Тетяна Петрівна; Якубовська, Діана Миколаївна (Актуальні питання економічних наук, 2026)
У сучасних умовах інтеграції України у міжнародний економічний простір, посилення вимог до прозорості фінансової та інтегрованої звітності, а також активного впровадження цифрових технологій в обліково-аналітичні процеси суттєво зростає рівень відповідальності фахівців з обліку, оподаткування та економічного аналізу за достовірність і повноту відображення господарських операцій. Цифровізація підвищує прозорості та ефективності управління обліково-фінансовою інформацією через прискорення обробки даних та полегшення контролю за ними. Створюються умови для більш ефективного виявлення порушень і викривлень у звітності на фоні посилення видимості помилок та маніпуляцій. У результаті це підсилює значущість етичних принципів професійної діяльності та істотно обмежує можливості приховування порушень. Тому особливого значення набуває академічна доброчесність як основа формування професійної етики майбутніх фахівців, оскільки саме на етапі підготовки закладаються принципи чесності, об'єктивності та відповідальності, які у подальшому визначають рівень фінансової прозорості. Досвід зарубіжних країн підтверджує, що ефективна цифровізація обліку поєднується з розвитком культури доброчесності, що зумовлює актуальність дослідження ролі академічної доброчесності у підготовці фахівців в умовах цифровізації економіки. Метою статті є дослідження ролі академічної доброчесності у підготовці фахівців з обліку, оподаткування та економічного аналізу, обґрунтування її впливу на формування професійної відповідальності та фінансової прозорості суб'єктів господарювання, а також узагальнення досвіду зарубіжних країн у цьому контексті в умовах цифровізації економіки. Методи. У процесі дослідження використано сукупність загальнонаукових і спеціальних методів. Зокрема, застосовано методи теоретичного узагальнення та систематизації – для розкриття сутності академічної та професійної доброчесності; аналізу і синтезу – для вивчення впливу цифрових технологій на обліково-аналітичні процеси; порівняльного аналізу – для узагальнення досвіду зарубіжних країн; логічного узагальнення – для встановлення взаємозв'язку між принципами академічної доброчесності та їх проявом у професійній діяльності; а також абстрактно-логічного методу – для формулювання висновків і обґрунтування теоретичних положень дослідження. Також у дослідженні було застосовано інституційний підхід для аналізу нормативно-правової бази та міжнародних стандартів етики. Результати. Досліджено вплив цифровізації економіки на підвищення вимог до прозорості обліку, достовірності фінансової звітності та рівня професійної відповідальності фахівців з обліку, оподаткування та економічного аналізу. Проаналізовано роль сучасних цифрових технологій, зокрема відкритих реєстрів звітності, електронного документообігу, онлайн-моніторингу операцій та електронного аудиту, у забезпеченні фінансової прозорості та посиленні податкового контролю. Встановлено взаємозв'язок між принципами академічної доброчесності та їх проявом у професійній діяльності, що відображається у дотриманні вимог достовірності, об'єктивності, відповідальності та прозорості облікової інформації. Обґрунтовано, що формування культури академічної доброчесності на етапі підготовки фахівців є важливою передумовою забезпечення професійної доброчесності, підвищення фінансової дисципліни та довіри до звітності в умовах цифровізації економіки. Висновки. Отримані результати дозволяють зробити висновок, що забезпечення фінансової прозорості в умовах цифровізації потребує поєднання технологічних інструментів із розвитком етичних засад професійної діяльності. Практика зарубіжних країн демонструє доцільність орієнтації не лише на технічну модернізацію обліково-аналітичних процесів, а й на формування культури доброчесності, що підтримується професійною спільнотою та освітнім середовищем. У цьому контексті підвищення ролі академічної доброчесності розглядається як важливий напрям удосконалення підготовки фахівців, здатних забезпечувати належний рівень достовірності та відкритості фінансової інформації. Перспективи подальших досліджень пов'язані з розробленням практичних механізмів інтеграції принципів доброчесності у професійну підготовку та оцінкою ефективності їх впливу на якість обліково-аналітичного забезпечення діяльності суб'єктів господарювання в умовах цифрових трансформацій.