Екосистемна вартість у цифровій трансформації ринку праці - Калач, Ганна Миколаївна; Черненко, Олександр Сергійович (Актуальні питання економічних наук, 2026)
Дане дослідження спрямоване на теоретичне розкриття сутності феномену екосистемної вартості в умовах глобальної цифровізації та аналіз її ключових детермінант у межах сучасного ринку праці. Основна увага приділяється обґрунтуванню переходу від лінійних виробничих моделей до мережевих структур, де головним інфраструктурним елементом стають цифрові трудові платформи. Автори прагнуть розробити концептуальну архітектуру, яка дозволяє систематизувати процес створення цінності в децентралізованих економічних середовищах. Методологічну базу роботи становить комплексний підхід, що поєднує положення теорії мережевих ефектів, концепції платформної економіки та екосистемного аналізу. У ході дослідження використано методи ієрархічного моделювання для побудови багаторівневої структури формування вартості, а також системний аналіз для вивчення взаємозв'язків між технологічними, соціальними та інституційними компонентами ринку. У роботі аргументовано, що цифрова трансформація кардинально змінює джерела економічної цінності, зміщуючи акцент із індивідуального трудового внеску на колективну синергію учасників екосистеми. Авторами запропонована та детально описана авторська модель багаторівневої архітектури створення екосистемної вартості. Вона інтегрує чотири послідовні рівні: ресурсний (людський та цифровий капітал), ринково-мережевий (динаміка взаємодій), платформний (технологічна координація та алгоритмічний менеджмент) та інституційний (нормативно-правове поле та механізми довіри). Визначено, що екосистемна вартість має розподілений характер і виникає не лише в момент надання послуги, а й через накопичення даних, розвиток репутаційного капіталу та оптимізацію транзакційних витрат у межах цифрових інтерфейсів. Доведено, що традиційні методи регулювання зайнятості та оцінки результатів праці потребують адаптації до умов гіг-економіки, де платформи стають новими інституційними посередниками. Практична значущість дослідження полягає у можливості використання отриманих результатів для модернізації державної політики зайнятості та стратегій розвитку цифрових трудових екосистем.